Сега в "12+3" ще ви представим данните от най-
новото проучване на Галъп Интернешънъл за предизборните
нагласи.
Изследването е поръчано и финансирано от Българското
национално радио,
проведено е в периода 18-ти и 26-ти март сред 1004 души по метода
лице в лице с таблети. На телефона
е изпълнителния директор на Галъп Интернешънъл Първан
Симеонов.
Здравейте, господин Симеонов. Здравейте. Не виждам особена разлика с
данните от предното ваше проучване, което представихме
отново в "12 + 3" по Хоризонт.
Отново водеща е коалицията
Продължаваме промяната- Демократична България с 26.9%.
След тях са ГЕРБ - СДС с много малка разлика -26.5% . Явно
победителят ще се решава в последния момент
в деня на изборите.
Това се нарича паритет на финалната права.
От тук нататък
ще се решава кой ще е победител и дали ще има в истинския
смисъл на думата победител.
Опитът показва, че в такива ситуации
може да има мобилизация в едната или другата посока - по-голяма при
този, който има по-голям резерв,
дори и да не е с толкова твърда подкрепа
и всъщност това би могло да реши
кой ще е победител на изборите.
Това е обаче далеч не е единствената интрига в това
изследване.
Интриги има около и под бариерата, интрига може да се нарече и
третото място.
Много близки резултати на ДПС и Възраждане.
Вижте,
не бива да забравяме, че и при Продължаваме промяната, и при
ДПС, и при Възраждане.
има и едни фактор, който агенциите много трудно улавят, просто
защото ние правим изследвания на терен в България и това е
факторът чужбина.
Тоест, все се сещам за изборите от 11-07-2021 година, когато
отново имаше паритетни нагласи и
чужбината се оказа една от капките, които наклонява
везните в едната или в другата посока.
Спомням си за едни избори през 2017 година, март месец, ако се
не лъжа, 26-тии март, когато на финалната права пак имаше
сходни нагласи между ГЕРБ и тогава БСП.
И тогава изборите се решаваха от добавките, тоест в
единия случай имаше добавка да не се връщат едните на власт, в другия
случай имаше добавка да не се връщат другите власт. Така че
тези мобилизации са много интересни и те могат да
направят чувствителна динамика.
Предупреждавам, може резултатите на изборите са много различни и
това изследване завършва в последните дни на март, а
изборите все пак се в първите дни на април.
Припомням- през октомври 2022 година повече от 1/4 от вота
беше решен в последния ден или в последните дни, което
означава, че е най-интересното предстои.
Съжалявам, че трябва да го кажа и искам да се надявам да не
повлиявам на вота,
призовавам хората да гласуват и да не обръщат внимание на
хибридни атаки, независимо от кого идват. Казвате да не обръщат
внимание,
но може ли тези заплахи, хибридни атаки да повлияят и да
откажат една част от хората да отидат до урните?
Това, което е важно, е не само дали могат да откажат, а кой ще
пострада от това.
Това е важното.
Това трябва да гледаме, но пак казвам,
една от целите на подобни неща е хората се страхуват.
Тоест, ако ние наистина почвам да се страхуваме от това, че
тези, които правят това са постигнали целта си не бива да
го
позволяваме.
Всъщност,
правя всички тези уговорки, защото този път изборите
наистина, наистина на фона на безпрецедентния изборен маратон
се очертават трудно предвидими.
И е много важно институциите как ще реагират в тази ситуация-
да няма
паника
и да дадат уверения на хората, че не е страшно, че не е опасно
да се гласува, дори и да има подобни заплахи по интернет.
Аз вече чух подобни уверения, предполагам, че ще трябва да
продължат и много по-енергично.
Но всичко това е много важно, защото наистина изборите се
решават в последния момент.
Погледнете, 26 и 9 за ПП и ДБ, 26 и 5 за ГЕРБ-СДС, 13 и 3
за ДПС 13,0 за Възраждане -това са близки дистанции. БСП е на петото
място със 7.2 процента. Там няма интрига. Те твърдо си стоят от месеци на петото.
Вижте, да не подценяваме вътрешно нишовата интрига БСП- Левицата, защото бесепарят
е човек, който дори да измени на БСП и да отидат другаде да
гласува, трудно ще си каже. Затова много внимателно трябва
да даваме резултат на Левицата също.
В момента 3.3 е чувствителен резултат, макар и под бариерата
в пряка конкуренция с Български възход, който е даже
с едни гърди напред пред тях-
3.5. Това са формации, пакетирани донякъде и Има такъв
народ с 3%, които запазват някакви шансове. 3.3% казват
друга партия.
Сега, вижте всичко ще зависи от активността и от способността
на тези формации да мобилизират,
понякога, ако щете, дори скрита подкрепа, както някога се
случва. Твърде прагматична по занаятчийски тип някога даже
подкрепа, това трудно се хваща със социологически данни.
Като казвам активността, това има връзка с бариерата.
Ако гласуват, колкото миналия път хора, каквото се и очертава,
струва ми се, че няма основание да очакваме по-висока активност
спрямо миналия път,
може би има даже основание да очакваме и по-ниска
това означава, че бариерата ще е около стотина хиляди гласа.
Това обаче, ако започне да се колебае нагоре и надолу, може
да промени доста картинката и тук трябва да кажем нещо, че
около стотина хиляди
са и онези, които декларират, че биха използвали "Не подкрепям
никого",
знаете, това е на отделна сметка, но тази опция "Не
подкрепям никого" е станала малко по-интересна след
последния път, когато тя имаше не лош резултат, там ще
наблюдаваме внимателно и ще анализираме в хода на изборния
ден, доколкото ни позволява,
разбира се законът и най-вече след него 4.1% сега казват ще
отида и ще напиша, че не подкрепям никого.
Тоест, ще избера опцията "Не подкрепям никого".
Друг е въпросът дали ще го направят- тука винаги трябва да
има едно наум за декларативността. И така обратното броене
започна.
Остава само още един ден за политическа агитация.
Важни ли са тези последни часове на кампанията,
господин Симеонов, могат ли те да се окажат решаващи за това
колко от тези колебаещите се, които знаем, че винаги са около
10 -15%, ще формират мнението си за кого да гласуват, точно в
тези последни дни и часове на кампанията?
Тези последни дни и часове всъщност ще решат всички тези въпроси,
за които говорим.
Нещо повече, партиите имат различен тип подкрепа.
Обикновено едни партии са по- склонни да решават в последния
момент повече се колебаят, дори в последните часове на изборния
ден излизат в по голяма степен.
Също така, за съжаление трябва да отбележа, понякога вотът,
който се решава в последните дни е и в
така наречената графа на зависимите вота. Защото в
последните дни настава истерия
поже би на този пазар - не ми се мисли. Във връзка с това
наистина последните дни ще бъдат първи по важност, а пак
казвам, в последния екзит пол, който ние правихме на
02-10-2022 година, включително за Българското
национално радио, повече от 1/4 от хората декларираха, че са
взели решението в последния ден или в последните няколко дни на
кампанията,
а не по-рано в кампанията или преди това.
Това означаваше нещо като 670,000 души.
Значи сметнете колко много хора тепърва трябва да решат.
Няма какво да се лъжем, те се влияят и от
изследванията, които ние показваме.
Затова ние правим всички тези уговорки и правим всички тези
лодки, за да подпомогнем хората в техния информиран избор.
Обикновено ситуацията в такива случаи е следната.
Печели този, който има повече резерва за втвърдяване, така да
се каже, но да видим.
И така, според последното ви проучване 5 партии са сигурни
за следващия парламент, 3 са около бариерата.
3 са под бариерата с борба за шанс за бариерата, а за 5 можем да се ангажираме, че
биха били в следващото
Народно събрание,
но въпросителните са повече от отговорите към този момент.
Като наблюдавате и анализирате
дебатите от последните дни на кампанията до какви изводи
стигате, ще имаме ли редовно правителство след изборите или
не?
Шансовете намаляват.
Нека мислим на 2 вечерта. Боя се и трябва да направим и тази
уговорка, че дори екзит пол може да не е този път в
състояние перфектно да улови структурата на вота вечерта,
още повече, че с
прословутите въпроси на хартиеното и машинното
гласуване, може да се окаже, че и паралелното броене не е толкова
бързо, колкото агенциите успяхме да осигурим
на предишните избори, когато имаше изцяло машинен вот. Тоест,
има доста възможни
проблеми и ми се струва, че и политиците, докато не видят
финалните резултати, ще се сдържат. Сега,
това означава, разбира се, че и ние не бива да бързаме да
анализираме правителство или не.
Но пак казвам понякога, когато има такъв такава везна в
резултатите, народът излиза и малко по-решаващо я наклонява в едната или другата посока.
Тоест,
може да се окаже, че дори този тип социологически данни
допълнително настървяват гласоподаватели, които после да
натрият носа на социолозите, така да се каже със своите
действия.
Аз лично бих се радвал, ако от българския народ е активен
и натрива носа и на социолози, и на политическия елит, и на
когото и да било, защото в България не бива,извинявайте за
личното мнение, да продължаваме тази
политическа криза. Но в този тип кампании понякога сработват
много интересни групови инстинкти.
И аз не случайно се позовах на кампаниите от 2017-та март месец
и донякъде кампанията юли месец- юни, юли 2021 година.
Тогава, когато се окаже един възможен победител, това
настървява контра гласуване и обратно.
Тоест, в един момент може да се окаже, че кампанията се е
решавала буквално от раздразнителността на
избирателите.
И тук аз имам един голям въпрос, на който нямам отговор и всъщност втори
април ще даде този отговор.
Ако българите наистина са раздразнени от случващото се,
има 2 варианта - или да подходят апатично и да оставят твърдите
електорални тела да решават- нещо, което долу-горе се вижда
в данните или българите да се ядосат и този ад от някъде да
избие. Може да избие през някаква трета опция,
това не бива да се подценява.
Аз се сещам за основен кандидат в лицето на Възраждане за
такава трета опция, още повече те правят и подписка, която е вид
електорална кампания.
Разбира се, този тип вотове може понякога и да се крият.
Например, в екзит пол на 2 октомври миналата година
през целия ден беше ясно, че Възраждане расте. и
има всички шансове да изпревари БСП,
но това не личеше в екзитпола.
Това е специфика на този тип гласуване, а не проблем на
метода. За това трябва до последно да си
пазим анализите. Тази кампания, която виждам досега е долу-горе
като по учебник за различните политически сили -едните втвърдяват
своите, обясняват, че имало висока инфлация, другите
разчитат на периферията, обясняват, че има високи, че
има ръст на пенсии, ръст на заплати, ръст на производство,
ръст на износа и така нататък.
Есните казват - и ние сме западни, другите внимават да не говорят
много за това запад-изток, защото знаят, че не бива да
поляризират,
арябва да разчитат на статукво- промяна, а не на запад-
изток. Едните в общи линии говориха как, след като социолозите им
дават нещо, значи те имат много повече, но в един момент се
усетиха, че това може малко да приспи електората им и
започнаха да мобилизират електората си, което е решаващо
важно за тях.
Другите започнаха като че ли да вадят някакви бомби в последния
момент.
Едните, разбира се, разчитаха на по- позитивна кампания,
другите разчитаха малко по- негативна кампания и не
забравяйте накрая, анонсите от типа кой с кого ще се
коалира и тъй нататък, те също могат да повлияят.
Те също могат да повлияят, защото няма да са малко
избирателите, които ще искат
яко противопоставяне, но никак няма да са малко избирателите,
които ще търсят решение. Този път изборите като че ли повече
от всякога се избори за позитивна
пътна карта, а не просто за промяна, нали така?
Това означава, че наистина последните дни и последните
послания ще се окажат решаващи и нашата роля тук е просто 1000
пъти да повторим това, за да не остават хората
впечатление, че ние предпоставяме изборния
резултат.
Напротив, повече от всякога той е под въпрос.
Благодаря ви
много. Първан Симеонов, изпълнителен директор на Галъп
Интернешенъл, той представи последните данни от най-новото
проучване на агенцията.
То е поръчано и финансирано от Българското национално радио и
е направено в периода 18-26-ти март сред 1004- ма души
по метода лице в лице с таблети.